ЖЕСТОМОВНА ПОЛІТИКА У ДОСВІДІ ЦИВІЛІЗАЦІЙНОГО ПОСТУПУ - Світлана Кульбіда (Особлива дитина: навчання і виховання, 2025)
Вивчення мовної політики користувачів жестових мов зумовлено розробленням окремих аспектів на державних (законодавчих, юридичних, освітніх, соціально-культурних) рівнях пошуками вчених і практиків ефективніших підходів до освітнього розвитку, виховання із застосуванням національної жестової мови (НЖМ) таких здобувачів освіти. З одного боку, ці підходи мають відповідати потребам й можливостям користувачів НЖМ та узгоджуватися із запитом суспільства про підготовку компетентної, освіченої глухої особистості, яка ідентифікує себе з глухим товариством, є її членом, стала б конкурентоспроможною в самостійному житті. Мета – розкрити і визначити тенденції розроблення жестомовної політики Євросоюзу. Методи: теоретичні (аналіз наукових джерел з проблеми полікультурності (Strauss & Corbin, 1990; J. Fishman, 2012 та ін.) з урахуванням змін у глобалізованому суспільстві; якісний метод для розуміння досвіду парламентарів щодо користувачів жестових мов у країнах Євросоюзу, збір інформації, вивчення джерел, спостереження, аналіз документів, систематизація, узагальнення, глибше розуміння досвіду, перспектив для майбутніх країн-членів Євросоюзу (Creswell, 2013), аналіз, порівняння, узагальнення, висновування. Результати, висновки. Тенденційні особливості розбудови загальноєвропейського освітнього простору щодо розвитку мовної освіти (нерівномірність і суперечливість) на початку XXI століття, зорієнтовані на гармонізацію інклюзивних стандартів під час розроблення концептуальних засад освіти глухих, зі зниженим слухом осіб, не використовувало донині в якості методологічного принципу категорії «мовне планування жестової мови», «жестомовнамовна політика», «мовна підтримка жестових мов», «жестомовна освіта», хоча варто відмітити, що поодинокі спроби здійснювалися в окремих країнах. Існує своєрідний дефіцит інформації про жестомовну політику, яка стосується жестової мови, як мови навчання, так і предмета вивчення. Стає зрозумілим, що діяльність з мовного планування (опанування жестовою мовою, статус жестової мови, планування корпусу, узгодження законодавчих ініціатив та ін.) здійснюється в багатьох країнах, але зазвичай залишається недослідженою. Очевидно, що це актуальне питання, яке потребує вирішення в контексті жестомовної політики викладання, вивчення, комунікації та оцінювання національної жестової мови, мовної підтримки з урахуванням європейського контексту, тим більше, що Українське товариство Глухих стало 28 травня 2022 року повноцінним членом Європейського Союзу Глухих.